Subject: Avaldus õiguskantslerile
From: Tõnu Kolts (Advokaadibüroo COBALT) <[email-masked]>
To: "Info" <[email-masked]>
Date: Mon, 10 Feb 2025 11:14:09 +0200

Esita avaldus

*kohustuslik väli

*Ees- ja perekonnanimi või juriidilise isiku nimi
Tõnu Kolts (Advokaadibüroo COBALT)

Isikukood või sünnikuupäev
38608290303

E-postiaadress
[email-masked] <mailto:[email-masked]>

*Probleemi kirjeldus
1. SISSEJUHATUS JA TAOTLUSE EESMÄRK

Pöördun Teie poole taotlusega, et Õiguskantsler analüüsiks, kas 
julgeolekumaksu seadus (edaspidi JMS), eelkõige maksustamine, mis toimub 
ettevõtja tegelikku rahalist olukorda mitte arvestades, on kooskõlas Eesti 
Vabariigi põhiseadusega. Probleem seisneb selles, et teatud juhtudel võib 
JMS põhjustada ettevõtetele ja investoritele sellise maksukoormuse, mis ei 
vasta nende maksevõimele ega rahavoogudele, kahjustades seeläbi 
ettevõtlusvabadust ja omandipõhiõigust.

Taotlen, et Õiguskantsler selgitaks, kas kirjeldatud olukordade näol on 
tegemist põhiseadusvastase põhiõiguste riivega ning kas sellised 
maksustamise meetmed on kooskõlas põhiseaduse proportsionaalsuse, 
ettevõtlusvabaduse ja omandipõhiõiguse põhimõtetega.

2. PROBLEEMI KIRJELDUS

2.1. Paberil tekkiva kasumi maksustamine ilma rahalise sissetulekuta

Julgeolekumaksuga maksustatakse ettevõtte majandusaasta maksueelne kasum, 
sõltumata sellest, kas kasum väljendub tegelikus rahavoos. Probleem tekib 
olukordades, kus kasum kajastub üksnes raamatupidamislikult (nt vara 
ümberhindluse tulemusel) ning ettevõtjal puuduvad rahalised vahendid 
maksukohustuse täitmiseks.

Selline maksustamine võib sundida ettevõtet oma vara müüma, sealhulgas 
pikaajalist investeeringut, mis viib vara väärtuse vähenemise ja ettevõtluse 
jätkusuutlikkuse ohustamiseni.

2.2. Erinevate raamatupidamisstandardite mõju

Ettevõtted, kes kasutavad erinevaid raamatupidamisstandardeid (nt IFRS vs 
Eesti finantsaruandluse standard), võivad kapitaliosaluse meetodil kajastada 
kasumeid ja kahjumeid erinevalt. See põhjustab maksustatava maksueelse 
kasumi suurenemise investori tasemel, isegi kui sidusettevõtte tasemel on 
tegelik maksukohustus väiksem. Selle tulemusena võib investoril tekkida 
täiendav maksukohustus, hoolimata sellest, et tema rahaline seis ei ole 
muutunud.

2.3. Omandipõhiõiguse ja ettevõtlusvabaduse riive

Sellised olukorrad, kus ettevõtjal puuduvad rahalised vahendid, kuid 
maksukohustus nõuab vara likvideerimist või laenu võtmist, võivad piirata 
ettevõtlusvabadust ning rikkuda omandipõhiõigust. Eriti tõsine on riive 
ettevõtjate jaoks, kelle äritegevus põhineb pikaajalistel investeeringutel 
(nt metsaomanikud), kuna sundmüük takistab edasist tulu teenimist.

3. PÕHISEADUSLIKUD VASTUOLUD JA ÕIGUSLIKUD ARGUMENDID

3.1. Proportsionaalsuse põhimõte (PS § 11)

Proportsionaalsuse põhimõtte järgi peavad kõik põhiõiguste piirangud olema 
vajalikud, sobivad ja mõõdukad. Kuigi julgeolekumaksu eesmärk – riigi 
kaitsevõime tugevdamine – on legitiimne, võib sihtrühma jaoks, kelle 
maksueelne kasum ei vasta tegelikele rahavoogudele, maksustamine olla 
ebaproportsionaalselt koormav.

Seadusandja peaks kaaluma, kas on võimalik saavutada sama eesmärk vähem 
koormavate meetmetega, näiteks vabastades või vähendades maksukohustust 
paberil tekkinud kasumi osas, mis ei kajasta tegelikku rahalist seisu.

3.2. Ettevõtlusvabaduse riive (PS § 31)

Põhiseadus kaitseb igaühe õigust tegeleda ettevõtlusega. Kui maksustamine 
sunnib ettevõtjat vara müüma või takistab pikaajaliste investeeringute 
elluviimist, on tegemist intensiivse ettevõtlusvabaduse riivega. 
Kommentaarid PS § 31 juurde rõhutavad, et sellised riived peavad olema 
põhjendatud ja mitte ülemäära koormavad.

3.3. Maksevõimelisuse põhimõte

Maksevõimelisuse põhimõtte kohaselt peaks maksukoormus sõltuma maksumaksja 
potentsiaalsest maksevõimest. Paberil kasumi maksustamine on vastuolus selle 
põhimõttega, kuna majanduslik edukus ei pruugi tähendada tegelikku rahalist 
võimekust maksude tasumiseks. See võib viia ettevõtja majandustegevuse 
halvenemiseni või lõpetamiseni.

4. TAOTLETAVAD SELGITUSED

Palun Õiguskantsleril analüüsida, kas:

1. Julgeolekumaksu seaduse sätted, mis maksustavad raamatupidamislikku 
kasumit sõltumata ettevõtte rahalisest seisust, on kooskõlas põhiseaduse 
proportsionaalsuse põhimõttega (§ 11).
2. Selline maksustamine kujutab endast lubamatut ettevõtlusvabaduse (§ 31) 
riivet, eelkõige olukorras, kus maksukohustuse täitmiseks tuleb müüa vara.
3. Julgeolekumaks vastab maksevõimelisuse põhimõttele ning kas seadus peaks 
ette nägema erandid või leevendused ettevõtjatele, kelle maksustatav kasum 
ei ole seotud tegelike rahavoogudega.

**
Olen lisaks saatnud päringu ka Rahandusministeeriumile, millele vastust ei 
ole saanud. Oma päringus Rahandusministeeriumile olen toonud ka mõned 
konkreetsed näited, mis päriselus tekivad. Olen vastava päringu lisanud 
kaasa ka käesolevale taotlusele.

*Kas olete samas küsimuses pöördunud ka kellegi teise poole (nt kohtu või 
mõne muu ametiasutuse poole)?
Rahandusministeerium. Nende vastust ootan selgitustaotlusele, kuid 
Rahandusministeerium lähtub JMS puhul ennekõike poliitilisest tahtest ning 
ei soovi pöörata tähelepanu põhiseaduslikele aspektidele.

Lisa uus fail

*

	paring-rahandusministeeriumile.pdf 
<https://www.oiguskantsler.ee/system/files/webform/avaldus_oiguskantslerile/216/paring-rahandusministeeriumile.pdf> 
(pdf; 542.25 KB)

Saada koopia minu e-posti aadressile
Jah